![Pirmieji į Lietuvą perkelti pabėgėliai neteko leidimo gyventi šalyje Pirmieji į Lietuvą perkelti pabėgėliai neteko leidimo gyventi šalyje](/sites/default/files/styles/straipsnis_1x_640x422/public/2017-03/pirmieji-i-lietuva-perkelti-pabegeliai-neteko-leidimo-gyventi-salyje.jpg?h=e00325de&itok=1LwfHr-g)
Pirmieji į Lietuvą perkelti pabėgėliai neteko leidimo gyventi šalyje
Migracijos departamento duomenimis, keturių asmenų šeima Lietuvą paliko daugiau nei prieš pusmetį ir šiuo metu glaudžiasi Švedijoje. Jai kol kas nepanaikinta papildoma teisinė apsauga, suteikianti galimybę gyventi Lietuvoje laikinai, tad grįžę į Lietuvą irakiečiai dar galėtų siekti naujo dokumento.
„Statusą (papildomos teisinės apsaugos – BNS) jie išlaikė, nes padėtis jų kilmės valstybėje dar nepasikeitė, ir mes šiuo etapu dar nematome prasmės to statuso peržiūrėti. Bet ką mes padarėme: kadangi Lietuvoje jų nėra daugiau nei šešis mėnesius, mes panaikinome turimą leidimą jiems laikinai gyventi Lietuvoje, t. y. statusas išlieka, bet dokumentas yra panaikintas“, – BNS paaiškino Migracijos departamento vadovė Evelina Gudzinskaitė.
Neturėdami leidimo, šeima negali keliauti Šengeno erdvėje ir jei būtų sulaikyti bet kurioje erdvės šalyje, būtų laikomi nelegaliais imigrantais.
Anot E.Gudzinskaitės, Migracijos departamentas neturi informacijos, ką pabėgėliai veikia Švedijoje. Jei jie gyvena ten nelegaliai, Švedijos pareigūnai juos turėtų įpareigoti grįžti į Lietuvą. Departamento vadovė neatmetė, kad irakiečiai rado darbą ir įteisino savo buvimą Švedijoje. Tokiu atveju jokios pasekmės jiems negrės.
Šiuo metu tai yra vienintelė į Lietuvą pagal ES susitarimą perkelta šeima, praradusi leidimą gyventi šalyje, kitiems išvykusiems migrantams kol kas tokios pasekmės negresia.
Migracijos departamentas yra atsisakęs suteikti prieglobstį dviem šeimoms – iš viso dešimčiai asmenų, jos šiuo metu gyvena Pabėgėlių priėmimo centre Rukloje bei bylinėjasi dėl departamento sprendimo teismuose. Anot E.Gudzinskaitės, patikrinus informaciją Irake nustatyta, kad jiems persekiojimas, pavojus gyvybei ir sveikatai negresia.
Pagal ES susitarimą, Lietuva iki šių metų rugsėjo įsipareigojo perkelti 1105 pabėgėlius. Migracijos departamento duomenimis, į Lietuvą jau buvo perkelti 262 pabėgėliai, tik keliolika jų apsigyveno šalies savivaldybėse, o apie 180 jau išvyko į kitas valstybes.
Socialinės apsaugos ir darbo ministerija nuo balandžio svarsto pradėti bandomąjį projektą ir perkelti pabėgėlius iš stovyklų Graikijoje, Turkijoje ar Italijoje tiesiai į Lietuvos savivaldybes. Ministras Linas Kukuraitis žadėjo, kad iš pradžių tai bus keletas asmenų ir jie bus perkeliami tik į tam pasirengusias savivaldybes, jų integracija bus vykdoma tik už ES lėšas. Migracijos departamentas teigia pasirengęs naujovėms ir žada nagrinėti prieglobsčio prašymus dar pabėgėliams esant stovyklose.
Rašyti komentarą