![](/sites/default/files/styles/straipsnis_1x_640x422/public/2023-11/tr6-1.jpg?h=c9f93661&itok=3UYOxTaC)
Atsinaujinęs Jono Šliūpo muziejus buria šeimas adventui
Atgimęs populiariausio šalies kurorto Vytauto gatvėje stovintis istorinis pastatas, įtrauktas į kultūros paveldo sąrašą, - vertingas objektas ne tik Palangai, bet ir visai Lietuvai.
Dar XIX a. pabaigoje grafų Tiškevičių statytoje medinėje viloje 1931-1944 metais gyveno gydytojas, nacionalinio atgimimo veikėjas, aušrininkas, daugelio kultūros, mokslo, visuomeninių draugijų steigėjas ir narys, publicistas, Palangos miesto pirmasis burmistras Jonas Šliūpas.
Remonto darbai finansuoti iš Europos Sąjungos struktūrinių fondų, Klimato kaitos programos (APVA), Kultūros ministerijos ir muziejaus lėšų, nes dar 2020-aisiais, atlikus išsamų pastato energijos vartojimo auditą, nustatyta ne itin džiuginanti pastato, atspindinčio liaudiškos medinės architektūros tradicijas, būklė. Visa projekto vertė - daugiau nei 730 tūkst. eurų.
Atliekant renovaciją neįgaliems žmonėms įrengtas išorinis keltuvas, restauruoti ir suremontuoti pastato vertingieji elementai, išsaugotos ir atskleistos jo vertingosios savybės, kurios svarbios etniniu, estetiniu ir moksliniu požiūriu. Įgyvendinus projektą, pagerintos pastato energetinės savybės, pasiekta B energetinio naudingumo klasė.
Palangos savivaldybė taip pat prisidėjo prie visapusiško projekto įgyvendinimo. Pasirūpino, kad būtų atnaujintas takas, vedantis į muziejų nuo Vytauto gatvės. Dabar jau įrengtas tako apšvietimas, o pastatas pritaikytas judėjimo negalią turintiems lankytojams.
"Tai XIX amžiaus vilų atgimimo laikotarpis.
Įdėta daug pastangų, kad Palanga turėtų dar vieną naują, modernią ir sutvarkytą erdvę.
Džiugu ir tai, kad Jono Šliūpo memorialinę sodybą sutvarkė vietiniai meistrai, kurie Vakarų Lietuvoje atkūrė jau ne vieną tokį objektą - vilą „Anapilis“ ir kurhauzą", - sakė Palangos miesto meras Šarūnas Vaitkus.
Jono Šliūpo muziejuje daug dėmesio skirta ir ekspozicinės erdvės atnaujinimui, įrengtos edukacinės ir išplėstos keičiamų parodų patalpos.
Atgimimo proga Jono Šliūpo muziejuje atidaryta paroda „Tapatybė ir forma. Kazio Varnelio kūryba“. Į muziejų atkeliavo rinktiniai Kazio Varnelio namų-muziejaus eksponatai - paties Varnelio oparto kūriniai ir muziejaus fonduose saugomi etnografinės tekstilės dirbiniai.
Kaip ir kasmet, muziejus kviečia kartu laukti ir gražiausių metų švenčių. Advento dirbtuvėse „Stebuklus kuriame patys“ miesto bendruomenei bus rengiami vakarojimai su tautinio paveldo meistrais, kurių metų bus rišami šiaudų papuošalai šventinei eglei ar namams, tradiciniu būdu dekoruojami advento vainikai ir liejamos bičių vaško žvakės.
Dirbtuvėse, kurios šiemet sugrįžta į Jono Šliūpo muziejaus patalpas ir vyks naujoje edukacinėje erdvėje, ypač laukiamos šeimos su vaikais.
Lietuvos nacionalinio muziejaus generalinė direktorė dr. Rūta Kačkutė tiki, jog po poros metų bus atidaryta nauja ekspozicija, skirta pirmajam Palangos burmistrui, o pats muziejus taps vienu didžiausių Vakarų Lietuvos ir populiariausio kurorto kultūrinių traukos centrų, kur nuolatinė ekspozicija, parodos ir renginiai kokybe nenusileis didmiesčių renginių kokybei.
Jono Šliūpo muziejaus nuolatinės ekspozicijos įrengimas naudojant inovatyvius ir patrauklius sprendimus įtrauktas į Lietuvos Respublikos kultūros ministerijos kultūros ir kūrybingumo plėtros programą. Muziejaus ekspozicijos atnaujinimui numatyta skirti 400 tūkst. eurų.
Rašyti komentarą