![Arka FINANSAVIMAS. Paminklas „Arka“ buvo sukurtas ir pastatytas be Savivaldybės ir be valstybės paramos, vien tik iš žmonių ir organizacijų suaukotų lėšų. Redakcijos archyvo nuotr.](/sites/default/files/styles/straipsnis_1x_640x422/public/2023-08/an5-1.jpg?h=c9f93661&itok=sbV9tSbS)
Paminklas vieningai Lietuvai skaičiuoja jau du dešimtmečius
(2)Paminklas pastatytas Klaipėdoje 2003 m., minint Tilžės akto 85-ąsias ir Klaipėdos krašto susijungimo su Lietuva 80-ąsias metines.
Šis paminklas sveria 150 tonų ir yra 8,5 metro aukščio.
Mažoji kolona iš raudonojo granito simbolizuoja Mažąją Lietuvą ir jos kultūrinį paveldą, o pilkoji - Didžiąją Lietuvą. Viršutinė tartum nuskelta paminklo dalis vaizduoja Karaliaučiaus sritį, dabar priklausančią Rusijai.
Ant paminklo iškalti Ievos Simonaitytės žodžiai: „Esame viena tauta, viena žemė, viena Lietuva“.
Skulptūrą sukūrė Arūnas Sakalauskas, architektas Ričardas Krištapavičius, idėjos autorius klaipėdietis Valentinas Greičiūnas, kuris tuo metu buvo Seimo narys.
Įdomu, kad šis paminklas buvo sukurtas ir pastatytas be Savivaldybės ir be valstybės paramos, vien tik iš žmonių ir organizacijų suaukotų lėšų.
"Idėja pastatyti paminklą, kuris įprasmintų istorinį įvykį, Mažosios Lietuvos prijungimą prie Didžiosios Lietuvos 1923 m. sausio 15-ąją, kilo dar 2002 metais. Sunkiausias uždavinys buvo surinkti lėšas paminklui.
Paminklui sukurti ir pastatyti reikėjo 1 mln. litų.
Buvo įkurtas paminklo statymo organizacinis komitetas, kuriame daugiausiai darbo įdėjo sekretorė Irena Novogreckienė.
Paminklui „Arka“ žmonės suaukojo 650 tūkst. litų, dar 350 tūkst. įvairios organizacijos skyrė, atlikdamos paminklo statymo darbus.
Galiausiai 2003 rugpjūčio 8 d. įvyko paminklo atidengimo šventė, kurioje dalyvavo tuometis ministras pirmininkas Algirdas Brazauskas su žmona Kristina, Seimo pirmininko pirmasis pavaduotojas Česlovas Juršėnas, Klaipėdos meras Rimantas Taraškevičius, Telšių vyskupas Jonas Boruta ir Lietuvos evangelikų liuteronų bažnyčios konsistorijos prezidiumo narys kun. Darius Petkūnas, žinomi uostamiesčio ir šalies žmonės, miesto gyventojai", - prisiminė V. Greičiūnas.
Praėjus 20 metų pašnekovas sakė, jog džiaugiasi ir didžiuojasi šiuo darbu. „Į kritiką dėmesio nekreipiu, nes jeigu ką nors darai niekada visiems neįtiksi. Tie, kas kritikuoja - tegu padaro geriau. Šiemet tam puiki proga - Mažosios ir Didžiosios Lietuvos susijungimo 100-metis“, - pažymėjo V. Greičiūnas.
Rašyti komentarą