![](/sites/default/files/styles/straipsnis_1x_640x422/public/2024-08/tvenkinys3.jpg?h=95e8b8da&itok=Qpta2uiy)
Kokie medžiai drenuoja dirvožemį: ką geriausia sodinti šalia šulinio
Jei jūsų sklypas yra žemumoje, o gruntiniai vandenys yra arti žemės paviršiaus, sodininkai pataria pabandyti natūraliai nusausinti dirvožemį augalų pagalba.
Šie medžiai sausintuvai gali padėti, jei turite drenažo duobių ir septikų, kurie taip pat kelia daug rūpesčių sklypų savininkams. Jie ne tik padės nusausinti teritoriją, bet ir sumažins nuolatines išlaidas, susijusias su šulinio išsiurbimu.
Kaip veikia natūralūs „siurbliai“
Pasirodo, kai kurie augalai natūraliai sausina dirvožemį kaip tikri gamtiniai „siurbliai“. Gera išeitis - pasodinti vieną iš jų šalia šulinio arba teritorijoje už tvoros.
Biologijoje yra tokia sąvoka kaip transpiracija. Tai drėgmės surinkimo procesas šaknų sistema. Nedidelė dalis sugertos drėgmės panaudojama augalo augimui ir vystymuisi.
Didžioji dalis vandens tiesiog išgaruoja per stiebus ir lapus. Taip augalai apsaugomi nuo perkaitimo. Tai fiziologinis poreikis, kai kurie medžiai per dieną iš dirvožemio gali išsiurbti ir išgarinti iki 900 litrų vandens.
Tokių medžių čempionas yra tuopa - ji per dieną iš dirvožemio gali išsiurbti iki 900 litrų vandens. Tačiau, žinoma, šis medis yra pernelyg stambus, o pasodintas sklype jis gali pažeisti pastatų pamatus.
Tarp kitų dirvožemį sausinančių medžių yra vyšnia, kuri per dieną sugeria ir išgarina 150-200 litrų vandens. Suaugęs beržas per dieną išsiurbia 200 litrų, klevas ir gluosnis - 250 litrų, ąžuolas - 250-600 litrų, pušis ir bukas išgeria 100-150 litrų per dieną.
Puikus variantas sklypui išdžiovinti yra eglė, kuri per 24 valandas sunaudoja iki 300 litrų vandens. Be sausinimo funkcijos, šis gražus medis yra gretimų teritorijų kraštovaizdžio dizaino elementas. Suaugęs medis gali ištraukti vandenį 7-12 metrų spinduliu nuo kamieno. Į šį rodiklį reikėtų atsižvelgti planuojant sodinimą.
Šaltinis: tsn.ua
Rašyti komentarą