1. Eifelio bokštas buvo pastatytas 1889 m. Paryžiuje vykusios Pasaulio parodos proga.
Bokštas turėjo būti išmontuotas parodai pasibaigus, tačiau nuspręsta jį palikti stovėti nuolatos.
2. Eifelio bokštas turėjo būti nugriautas 1909 m., bet buvo išgelbėtas, nes buvo nuspręsta jį panaudoti kaip milžinišką radijo anteną.
3. Antrojo pasaulinio karo metu, kai Hitleris lankėsi Paryžiuje, prancūzai Eifelio bokšte nukirto liftų abelius.
Norėdamas pasiekti bokšto viršų ir pasigrožėti vaizdu, Hitleris buvo priverstas lipti laiptais.
4. Eifelio bokštas yra labiausiai lankomas mokamas paminklas pasaulyje.
Kasmet Eifelio bokštą aplanko apie 6–7 mln. turistų
5. Menininkas ir sukčius Viktoras Lustigas „pardavė“ Eifelio bokštą metalo laužo supirkėjui.
6. Eifelio bokštas iš pradžių buvo sukurtas stovėti Barselonoje, Ispanijoje, tačiau projektas buvo atmestas.
7. Eifelio bokšto aukštis gali pakisti 5,9 colio (15 cm) dėl temperatūros pokyčių.
8. Išradėjas Fransas Raicheltas mirė nušokęs nuo Eifelio bokšto. Šuolio metu jis bandė savo paties kurto dizaino parašiutą.
9. Tam, kad atsidurtumėte Eifelio bokšto viršuje, reikia įveikti 1665 laiptelius.
10. Moteris, vardu Erika Eifelio bokštas (Erika La Tour Eiffel), „ištekėjo“ už Eifelio bokšto 2007 m.
![](/sites/default/files/2024-09/screenshot190_1.jpg)
11. Gustavas Eifelis iš pradžių neketino imtis šio projekto. 1889-aisiais, ruošiantis pasaulinei parodai, jo inžinierių komanda siūlė imtis arkos, pasitinkančios įeinančius parodos dalyvius, statybos darbų, tačiau G. Eifelis aktyviai tam priešinosi.
Architektas jau netrukus kardinaliai pakeitė nuomonę ir arkos idėją pavertė 300 m aukščio bokštu miesto centre. Apimtas šio projekto idėjos ir siekdamas laiku pabaigti jį, vyras net užstatė visą savo turtą.
12. Bordo regione statydamas Šv. Jono tiltą, tuo metu 28-erių pradedantysis architektas G. Eifelis įsimylėjo 18-metę Adrienne Bourgès, kurią dar sykį sutiko prieš prasidedant Eifelio bokšto statyboms. Kalbama, kad A formos bokštas – Gustavo meilės Adrianai simbolis.
13. Bokštą sudaro 18 038 dalys, kurias tarpusavyje jungia daugiau kaip 2,5 mln. tvirtinimo elementų. Eifelio bokštas sveria apie 7 300 tonų.
14. Nepaisant sudėtingų statybos darbų ir kelių šimtų darbininkų, dirbusių ties šiuo projektu, statant Eifelio bokštą, nežuvo nė vienas žmogus.
Tai – ypač retas reiškinys, statant tokio dydžio konstrukcijas.
15. Architektas G. Eifelis statinį vadino tiesiog „300 m bokštu“, kadangi prasidėjus statyboms ir net 40 metų po jų šis bokštas buvo aukščiausiu pasaulio statiniu, neturinčiu oficialaus pavadinimo.
Bokštą Eifeliu ėmė vadinti liaudis, ilgainiui šis pavadinimas tapo oficialiu.
16. Statyboms dar neprasidėjus, projektą užplūdo vėliau tik augusi kritikos lavina. 300 garsiausių Prancūzijos menininkų Paryžiaus merui įteikė raštą, kuriame bokštą įvardija „siaubingu ir beprasmiu“.
Tarp jų – rašytojai Guy de Maupassant ir Alexandre’o Dumas sūnus Alexandre’as Dumas.
Baigus bokšto statybas, miestiečiai taip pat reikalavo jį demontuoti, tvirtindami, jog bokštas bjauroja miesto vaizdą.
Per du dešimtmečius jų nuomonė kardinaliai pasikeitė, tad iš pradžių planuotas demontavimas taip ir neįvyko.
17. Saugant bokštą nuo rūdžių, kartą per 7 metus jis yra perdažomas.
Tam kaskart reikia apie 60 tonų dažų.
18. Eifelio bokštas dažomas unikalia spalva, išgaunama sumaišius tris rudų atspalvių dažus.
Šios spalvos dažai turi patentuotą pavadinimą „Eifelio ruda“.
19. Per visą bokšto egzistavimo laiką jį aplankė apie 250 mln. planetos gyventojų, tad jis vadinamas labiausiai turistų lankomu mokamu objektu pasaulyje.
![](/sites/default/files/2024-09/screenshot191_1.jpg)
Rašyti komentarą