![Ryklys Ryklys](/sites/default/files/styles/straipsnis_1x_640x422/public/2024-08/ryklys.jpg?h=eb5e190b&itok=L1tgM0OP)
Mokslininkai atskleidė, kada ryklys pirmą kartą užpuolė žmogų
(1)Vandenynas užima daugiau kaip 70 proc. planetos paviršiaus ir jame gyvena neįtikėtinai daug gyvūnų.
Būtent vandenyne gyvena didžiausias planetos gyvūnas, taip pat vienas grėsmingiausių Žemės plėšrūnų - didysis baltasis ryklys.
Pastaruoju metu labai padaugėjo didžiųjų baltųjų ryklių išpuolių prieš žmones, todėl dabar mokslininkai bando išsiaiškinti, kada tai įvyko pirmą kartą, rašo IFLScience.
Archeologiniai įrodymai apie ryklių užpuolimų aukas yra itin reti.
2021 m. mokslininkai aptiko 3 000 metų senumo japono, nukentėjusio nuo jūrinio plėšrūno atakos, palaikus - tai patraukė viso pasaulio mokslininkų dėmesį.
Ilgą laiką buvo manoma, kad ši auka yra seniausias užfiksuotas ryklio užpuolimo prieš žmogų atvejis.
Tačiau mokslininkai paskelbė aptikę palaikų, kurie gali būti senesnio ryklio išpuolio prieš žmogų įrodymas.
Manoma, kad tai įvyko maždaug prieš 6000 metų. Taigi, kas žinoma apie šiuos du palaikus?
3000 metų senumo ryklio užpuolimo auka
Pirmieji palaikai rodo, kad 1370-1010 m. pr. m. e. žmogus, žinomas kaip „Individas Nr. 24“, žvejojo Japonijos archipelago Seto vidaus jūros vandenyse.
Tuo metu jį užpuolė ryklys - liudininkams pavyko jį ištraukti iš plėšrūno žandikaulių, tačiau jis vis tiek buvo sunkiai sužeistas - ant žvejo kūno rasta mažiausiai 790 gilių dantytų žaizdų.
Daugiausia jų buvo ant rankų, kojų ir priekinės dalies - krūtinės ir pilvo.
Žvejo palaikai buvo palaidoti XX a. pradžioje iškastose bendruomenės kapinėse.
Archeologai ilgai negalėjo suprasti, kaip jis galėjo patirti tokius didelius ir įvairius sužalojimus, tačiau vėliau Oksfordo universiteto komanda nustatė, kad sužalojimai labai panašūs į ryklių paliktus sužalojimus.
Dėl to mokslininkams pavyko rekonstruoti senovės įvykius.
Tyrimo autoriai teigė, kad vyras tapo ryklio atakos, kuri, matyt, įvyko žvejojant, auka.
Mokslininkai palygino įkandimo žymes ir padarė išvadą, kad žveją tikriausiai užpuolė didysis baltasis arba tigrinis ryklys.
![](/sites/default/files/styles/100_870x410/public/2024-08/atsisiusti-2024-08-18t070942113.jpg?h=f6b17ce7&itok=Ov4GvxHg)
Nuotrauka: Kioto universitetas / 6000 metų senumo ryklio užpuolimo auka
Netrukus po to, kai mokslininkai išspausdino 24 individo tyrimo rezultatus, du tyrėjai iš Misūrio ir Harvardo universitetų priminė savo ankstesnį archeologinį darbą.
Dar 1976 m. jie dalyvavo ekspedicijoje, kuri Peru Palomos kaime kasinėjo paauglio palaikus.
Ant skeleto buvo žymių, kurios greičiausiai liudijo apie mirtiną ryklio ataką.
Tyrimo autoriai pažymi, kad skeletui trūko kairės kojos, o ant dešinės šlaunies ir dešiniojo dilbio matėsi gilios dantytos įkandimo žymės.
Mokslininkai mano, kad sužalojimai buvo padaryti, kai paauglys bandė gintis pakeldamas ranką, kad apsigintų.
Taip pat žinoma, kad ryklys per užpuolimus dažnai gali nuplėšti galūnes.
Remiantis radiokarboninio datavimo duomenimis, berniuką trauminis likimas ištiko maždaug prieš 6 000 metų, kol jis buvo palaidotas tarp savo bendruomenės narių.
Jei mokslininkų vertinimas teisingas, tai reiškia, kad jis yra ankstyviausia mokslui žinoma ryklio užpuolimo auka.
Šaltinis: focus.ua
Rašyti komentarą