![pėdsakai pėdsakai](/sites/default/files/styles/straipsnis_1x_640x422/public/2024-05/pedos.jpg?h=5dcf5df9&itok=ITVHMqei)
Klimato kaita gali sunaikinti seniausius 3,6 mln. metų senumo žmonių pėdsakus
Laetoli pėdsakai tapo vienu iš žmonijos kultūros paveldo objektų, saugomų Britų tarybos Kultūros apsaugos fondo.
Tiesioginis projekto vykdytojas yra Sent Endriuso universitetas (Škotija).
Apsauga apims skaitmeninį pėdsakų dokumentavimą, taip pat su pėdsakų vietomis susijusių vietos istorijų, mitų ir ritualų fiksavimą.
Kas žinoma apie Laetoli pėdsakus
Laetoli - tai vietovė šiaurės Tanzanijoje, maždaug viduryje kelio tarp Viktorijos ežero ir Kilimandžaro kalno.
1978 m. čia aptikti maždaug prieš 3,6 mln. metų gyvenusių stačiojo hominidų pėdsakai.
Maždaug prieš 3,6 mln. metų išsiveržęs kaimyninis ugnikalnis žemę padengė plonu pelenų sluoksniu.
Pelenai, lietaus paversti kietuoju tufu, išsaugojo hominidų pėdsakus.
Dėl vietinio klimato stabilumo šie pėdsakai palyginti geros būklės išliko iki šių dienų.
Atspaudai sukėlė sąmyšį mokslo pasaulyje, nes, skirtingai nei suakmenėjusios liekanos, jie leido ištirti senovės hominidų vaikščiojimo mechanizmą ir pėdų minkštųjų audinių struktūrą.
Laetoli pėdsakus palikusios būtybės buvo palyginti trumpakojės arba neaukštos.
Kitaip nei šiuolaikiniai žmonės, eidami jie rėmėsi ne į priekinę pėdos dalį, o į kulnus.
Tikslus Laetoli būtybių eisenos vaizdas ir jos vieta vaikščiojimo evoliucijoje nuo beždžionės iki žmogaus iki šiol išlieka mokslinių diskusijų objektu.
Rašyti komentarą